דרוש אתחול מחדש: על המהפכה בתחום העבודה ביום שאחריי הקורונה
ההשפעות של תקופת הקורונה, בעולם ובישראל גרמו למהפכה בתחום העבודה גם בענף המלונאות. לאן הולכים מכאן? יואב בכר, על ״היום שאחריי״
![דרוש אתחול מחדש. צילום: Shutterstock דרוש אתחול מחדש. צילום: Shutterstock](https://betamedia.passportnews.co.il/articles_new/46145_tumb_800X450.jpg)
ענף המלונאות בישראל מנה ערב משבר הקורונה 42,200 עובדים. מרגע שהובן גודלו של המשבר, בתאריך 15 במרץ 2020, הוצאו לחל"ת כ 37,000 עובדים ולכך היתה השפעה דרמטית על הענף.
ההשפעות של תקופת הקורונה, הן בעולם והן בישראל גרמו לסוג של מהפכה בתחום העבודה ועל כן קיים צורך לאתחל מחדש את נושא ההון האנושי בכלל ענפי המשק וכמובן בענף המלונאות. מדובר, הן בתחום הגיוס ושימור העובדים, הן בתחום ההכשרה וחשוב ביותר – פעולות לשיפור תדמית המקצוע.
למרות המשבר חסר התקדים, שהענף חווה, הוא יוכל להתגבר ולהתאושש באם יפעל נכון ויקבל את הסיוע המתאים, אף שהדבר ייקח זמן.
עוד טרם המשבר, סבל ענף המלונאות ממחסור חמור בכוח אדם ובתחלופה גבוהה של עובדים. העבודה נתפסת אצל רבים מהעובדים כמקפצה או שלב זמני בדרך לקריירה אחרת. המלונאות היא תחום עתיר כ"א ומכאן שעלויות השכר גבוהות יחסית ודורשות התייעלות והעלאת הפריון.
מאידך, הענף מאוד מגוון מבחינת תמהיל כוח האדם ונותן תעסוקה בפריפריה לצד הערים המרכזיות, מעל מחצית מעובדיו הן נשים, חיילים משוחררים, בני מיעוטים, עולים חדשים, סטודנטים ועוד. יתרון בולט של הענף הוא בכך שמאפשר מסלולי קידום תעסוקתי במהירות גבוהה יחסית לשאר הענפים והעבודה עצמה היא בסביבה מרתקת עם ניחוח בינלאומי. אבל אין די בכך על מנת לטפל בבעיה התדמיתית ממנה הוא סובל, המשפיעה על היקף התעסוקה ועל גיוס העובדים.
לשם השגת היעד של העלאת פריון העבודה וחסכון בעלות העבודה, נדרשים שינויים הן ברמה הארגונית והן באפיון מחדש של המשרה. ביחס לדרישות המשרה: יש לבצע שינוי בפרופיל המועסקים ולהתאימו לדור העובדים הפוטנציאליים. ובכך אני מתכוון להעסקה בשעות גמישות, יכולות הסתגלות, אוריינטציה טכנולוגית. גם שילוב יכולות שירות לצד יכולות שיווקיות ועסקיות -יהוו תכונות מועדפות. לצד זה צריך גם לשנות את ההעסקה מבחינת דרישות התפקיד, אופן העסקה, הטבות, תגמולים וכד'. ברמה הארגונית המלון צריך להרחיב את הגמישות בניהול כ"א, לבחון מחדש את מצבת העובדים ויכולותיהם, לבחון מחדש אפשרות להקטנת תקני המלון, הרחבת תפקידים מסוימים על פני אחרים, איחוד תפקידים.
יש צורך ביוזמות הכוללות תמריצים לעובדים ישראלים על מנת למשוך אותם לעבודה בענף והשלמה באמצעות מכסות מוסדרות של עובדים זרים חוקיים לאזורי הארץ השונים. פעולות אלה יביאו ליציבות ביום שאחרי, בעיקר במקצועות הניקיון והמשק, בהם המחסור ואי היציבות הם הגבוהים ביותר גם בימים שבשגרה.
![יש לבצע שינוי בפרופיל המועסקים ולהתאימו לדור העובדים הפוטנציאליי. צילום: Shutterstock](https://betamedia.passportnews.co.il/media/Storage/46144_tumb_750Xauto.jpg)
כדוגמא לתמריצים לטובת גיוס עובדים שהמדינה יכולה לסייע בהם אפשר למנות מענקי קליטה – בעיקר באזורים המרוחקים, הסדרת דיור ציבורי לעובדים בפריפריה, הסעות לעובדים המגיעים מהפריפריה ואליה, סיוע בצהרונים לילדי עובדים, הרחבת המענק לחיילים משוחררים לכל המקצועות בענף, הכפלת המענק לחיילים משוחררים גם לאחר שנה, תמריצים מיוחדים לעידוד אוכלוסיות מבוגרות מעל גיל 35 לעבוד בענף , מלגות לימודים לעובדים שיתקבלו ויתמידו בעבודה, תמריצי עידוד למשפחות שיעברו להתגורר ולעבוד בפריפריה (אילת, ים- המלח, טבריה והגליל), הסדרת הטבות מס לעובדים במשמרת שנייה ושלישית כפי שקיים בתעשייה.
גם תחום ההכשרה המקצועית דורש ריענון ושדרוג. קיים צורך לחזק תחום חשוב זה באמצעות שיתוף פעולה ותמיכה ממשלתית. כמו כן יש צורך לעדכן ולשים דגשים נוספים בתכני ההכשרה וההדרכה. הן בהכשרות במלונות עצמם, הן במוסדות להשכלה גבוהה בתחום המלונאות והן בבתי הספר המקצועיים למלונאות. יש צורך להגדיל את תקציבי ההכשרה המתוקצבים ע"י הממשלה הן לבתי הספר המקצועיים והן לקורסים המבוצעים במלונות, ולהתאימם לצרכי הענף. עוד נדרש המשך שיתוף פעולה עם משרד העבודה ועם משרד החינוך על מנת להרחיב ולחזק את מגמות המלונאות בבתי הספר התיכוניים ובבתי הספר המקצועיים(מבוגרים).
הממשלה יכולה לסייע לסטודנטים בענף באמצעות מלגות לסטודנטים במקצועות התיירות, מתן אבטחת הכנסה/ אבטלה - בכל תקופת ההכשרה גם אם הסתיימה זכאות התלמיד. דמי אבטלה מלאים, בכל תקופת ההכשרה, סיוע בהסעות לתלמידים מהפריפריה, סיוע במגורים לתלמידים מהפריפריה.
אפשרויות הכשרה נוספות הן במסגרת המרכז לקידום מקצועי הפועל במסגרת התאחדות המלונות, אשר שב לאחרונה לפעילות מלאה ואף הוא תורם את חלקו בהכשרות ובהדרכות למנהלי ועובדי המלונות, תוך התאמה למצב החדש. כמו כן, ישנן הכשרות המתבצעות ב "חצרות המעסיקים" וכן קיים מסלול של הכשרות O.J.T המזכה את המלון בתשלום עבור החניכה.
יש חשיבות עליונה לשמור על קורסי הטבחות במתכונתם הנוכחית ולא לקצרם או לבטלם, ולתקצב אותם מידי שנה. חשוב להבין שבוגרי קורסים אלה משתלבים מידית בעבודה ונחטפים ע"י המעסיקים לא רק במלונאות אלא בענפים נוספים כגון: מסעדות , פאבים ומועדונים , אולמות אירועים , בתי חולים , בתי אבות , צה"ל , וטרנד חדש – חדרי אוכל בחברות בכלל ובהייטק בפרט.
כמות הבוגרים בשנה בקורסי הטבחות בישראל, עומד על כ 600 בוגרים ואילו הצורך הוא לכ-2,000 טבחים לפחות.
![- צילום: Shutterstock נדרשים 2000 טבחים לפחות](https://betamedia.passportnews.co.il/media/Storage/46146_tumb_750Xauto.jpg)
ולסיום חשוב ביותר – שיפור תדמית הענף.
נושא התדמית מקבל חשיבות ומשנה תוקף, מאחר ומשבר הקורונה, שהינו המשבר הקשה ביותר שחווינו עד כה, החזיר את הענף אחורה בתחום זה, ומהווה תזכורת לשנות האינתפאדה השנייה שתוצאותיה פגעו בענף לאורך שנים מאז הסתיימה.
זה הזמן לצאת בקמפיין תדמיתי להעלאת קרנם של מקצועות המלונאות המאפשרים עבודה המשלבת - חוויה מתמשכת בניחוח בינ"ל תוך פיתוח וקידום קריירה.
קמפיין תדמית שיוביל משרד התיירות בסיוע תקציבי נוסף של זרוע העבודה יחד עם התאחדות המלונות, הינו קריטי על מנת לגייס כוח אדם חדש ואיכותי לענף, וגם על מנת להעלות את הגאווה בקרב העובדים הקיימים ובכך לשמרם.
הכותב הינו סמנכ"ל משאבי אנוש בהתאחדות המלונות בישראל